Author: Liina Kippasto
Last saved by: Liina
Company: AS Ondest

EESTI RETRIIVERITE TÕUÜHINGU (ERTÜ) ASUTAMISKOOSOLEKU PROTOKOLL

Toimumisaeg: 06.veebruar 1999
Toimumiskoht: Audentese Kõrgem Ärikool, audit. 211

Koosoleku juhataja: Liivi Soosaar
Protokollija: Liina Kippasto 
Osavõtjad:  inimest, nimekiri koos allkirjadega lisatud ( Lisa 1 )

1.	SISSEJUHATUS

Liivi Soosaar selgitab koosoleku kokkukutsumise vajaduse põhjusi. Ta märgib Maarika Lauringsoni tegevuse tähtsust ja aktiivsust retriiverite tõuühingu kokkukutsumisel ja asutamisel. Koosolek algab päevakorra kinnitamisega võttes aluseks Eesti Dalmaatsia Koerte Klubi asutamiskoosoleku  päevakorra. 

2.	PÄEVAKORD

Päevakorda on esitatud järgmised punktid.
3.	Eesti Retriiverite Tõuühingu (edaspidi ERTÜ) loomise põhieesmärgid
4.	Põhikirja projekti arutelu ja kinnitamine
Volikogu valimine
Juhatuse valimine
Revisjoni komisjon
5.	Aastamaks ja sisseastumismaks
6.	Jooksvad küsimused

3.	EESTI RETRIIVERITE TÕUÜHINGU (edaspidi ERTÜ) loomise PÕHIEESMÄRGID:
Maarika Lauringson
Retriiverid on perspektiivne tõug Eestis. Mujal maailmas on retriiverid enamlevinud tõugusid. Viimase aasta jooksul on Eestisse sissetoodud küllaltki suur arv kuldretriivereid ning siin on ka sündinud juba kaks pesakonda kuldseid retriiveried. Labrador retriiverite arv võib ulatuda kuni 200-ni. 
3.1	ERTÜ eesmärgiks on koondada nii retriiverite huvilised inimesed.
3.2	Tõuühing esindab retriiveried ja nende kasvatajaid Eesti Kennelliidus ja kogu Eesti koerakasvatuses eemärgiga propageerida, kaitsta ja arendada tõugu.
3.3	Koguda, säilitada , tõlkida ja vahendada informatsiooni retriiverite kohta ning edastada seda interneti koduleheküljel.
3.4	Tõuaretus – anda inimestele nõu koerte paaritamise osas, abistada sobivate partnerite leidmisel. Nõuanne peab olema rangelt vabatahtlik, nõuandva ja soovitava iseloomuga. Eesmärgiks on koostada retriiverite kartoteek, kus on saadaval kogu info koera sugupuu, haiguste, omaniku jne kohta. Samuti on ühingu eesmärgiks pakkuda abi ja nõuannet koerte igapäevasel kasvatamisel 
3.5	Dressuur – retriiverite dressuur on spetsiifiline ja ei ole võrreldav näiteks saksalambakoerte dressuuriga. Eesmärgiks on organiseerida just retriiverite orienteeritud dressuurikursused.
3.6	Usaldusarst – koosoleku käigus märkisid osalejad paberile omapoolt eelistatava loomarsti, mille kokkuvõtte on järgmine: viiel korral märgiti Andrus Joosti (loomakliinik Tatari tänaval), kahel korral Tamara Koni, ühel korral Joel Jürissoni ja Kärt Ojamaad ning ühel korral Lasnamäe Loomakliinikut.
3.7	Tõunäituste organiseerimine. Lähtudes põhikirja projektist tuleb läbi viia vähemalt üks tõunäitus aastas. Lisaks näitustele tuleb organiseerida ka nn perepäevi koos koertega. 
3.8	Koeratoit ja selle reklaam
Eesmärk hankida sobiva hulgihinnaga kvaliteetset koeratoitu ja vahendada seda ERTÜ liikmetele ja ka teistele soovijatele. Võimaluse korral koostöö sponsorluse korras.
3.9	Koostöö välisriikide analoogsete tõuühingute ja klubidega.

4.	PÕHIKIRJA PROJEKTI ARUTELU JA VASTUVÕTMINE
Põhikirja projekti koostamisel on aluseks võetud Eesti Rottweileriühingu põhikiri viies sinna sisse oma tõuühingu kinnitatud eesmärgid ja spetsiifika.
4.1	Eesti Retriiverite Tõuühingu lühend on ERTÜ.
4.2	Põhikirja lisada märge selle kohta, et ERTÜ on ainuke ja õige tõuühing Eestis ning kõik teised samasuunitlusega loodavad klubid on ERTÜ alluvuses olevad institutsioonid. ERTÜ on katusorganisatsioon.
4.3	Ettepanek, kustutada põhikirjast lausakatkendid ”… kui ei ole öeldud teisiti,… ” on ühehäälselt vastuvõetud.
4.4	Üldkoosolek toimub 1 (üks) kord aastas ning vahepealsel perioodil täidab ülesandeid volinike kogu.
4.5	Juhatus valitakse üldkoosoleku poolt ja juhatus on seitsmeliikmeline – juhatuse esimees, juhataja esimehe asetäitja ja kolm lihtliiget.
4.6	Juhatuse koosseis: juhatuse esimees on Pekka Porkanen, esimehe asetäitja on Maarika Lauringson, lihtliikmed Annika Harjo, Anu Lokke, Heiki Vilde, Katrin Jõgi ja üks koht jääb reservi.
4.7	Juhatusse pädevusse kuulub suhtlemine Eesti Kennelliiduga (EKL), volikogu kokkukutsumine, ERTÜ esindamine, liikmemaksude määramine ja laekumise jälgimine, registri pidamine, jne. 
4.8	Volikogu kui organ hääletati maha. Volikogu funktsioon ja ülesanded lähevad üle juhatusele. 
4.9	Juhatuses peavad olema esindatud erinevate institutsioonide esindajad: pommikoerte esindaja, Tolliameti esindaja, kuldsete retriiverite esindaja ja pimedate juhtkoerte esindaja eesmärgiga levitada infot ja moodustada samas erinevaid töögruppe
4.10	Juhatus on otsustusvõimeline, kui esindatud on üle poole liikmetest. 
4.11	Sümboolika kinnitamine –Anu Lokke visandas tahvlile kavandi, mis kiideti heaks.
4.12	ERTÜ raamatupidajaks on Irina Nikonova ( Komeedi 5-3, tel. 631 1539 )
4.13	Revisjoni komisjoni esimees on Liivi Soosaar ja liikmeteks on Liina Kippasto ja Kristen Pugi.

5.	SISSEASTUMISMAKS JA AASTAMAKS

5.1	ERTÜ sisseastumismaks on 50 EEK.
5.2	ERTÜ aastamaks on 100 
5.3	Liikme võib ühingust välja arvata juhatuse otsusega ilma kirjaliku meeldetuletuseta, kui liige ei ole liikmemaksu maksnud kahe või enama aasta jooksul.
5.4	Ühing on isikuline st ei ole sõltuvuses koerte arvust, mida üks liige omab. Kui perekonna mõlemad liikmed kuuluvad ERTÜ, siis on perekond võrdses positsioonis lihtliikme staatusega liikme –ja aastamaksude tasumisel.
5.5	Iga sponsoreerimine on teretulnud.
5.6	Juriidilistel ja füüsilistel isikutel on võrdsed tingimused. 

6.	JOOKSVAD KÜSIMUSED
6.1	Selleks et koostada registrit retriiveritest ja nende omanikest, tuleb saata koera tõutunnistuse koopia aadressile 
Hr. Vilde
Jõhvi Üksikpäästekompanii 
Lai 7
Kohtla-Järve
Registri pidajaks on Annika Harjo
6.2	Aretustööga tegeleb Anu Lokke, kes oskab ka selleteemalist nõu anda. Anu Lokke on lõpetanud EPÜ, kus on saanud aretustöö alase väljaõppe. Eesmärk on mitte toota praakkoeri, tulevikus põhikirja viia sisse punkt, et kõik koerad peavad enne paaritumist olema läbinud arstliku kontrolli puusaliigese, jms kohta.
6.3	Hr. Vilde tutvustab ennast ja oma pommikoeri. Hr Vilde on tegelenud koertega üle 20 aasta, töökoertega viimased 10 aastat. Hr Vilde on saanud pommikoerte alase koolituse Inglismaal, jm. Märtsikuus on Eestis teine etapp töökoerte treeningust, sellel treeningul osalemine eeldab esimese etappi läbimist. Eesmärk organiseerida analoogset koolitust, kusjuures koolitus peaks algama siis, kui koer on ~8 kuu vanune. Soomes jm välisriikides on enamus retriiveried saanud mingi tööalase väljaõppe nn vabakutselised töökoerad.  
6.4	Organiseerida koolitusi: näituse treening, kuulekuse treening, koerte käitumise ABC. Organiseerida suvelaagreid ja perepäevi.
6.5	Kutsuda spetsialiste välisriikidest retriiverite dressuuri ja koolituse läbiviimiseks.
6.6	Ühingu liikmepilet, kus on märgitud info koera kohta ja tema omaniku kohta. Liikmepiletil peab olema märge koera nn ohutuse kohta, märge vaktsiinide ja väljaõppe kohta (pommikoer, pimedate juhtkoer, jne)
6.7	Koosolekute korraldamiseks vajaliku ruumi leidmine. Kõik ettepanekud ja pakkumised on teretulnud.
6.8	Reklaam - kasutada kõiki võimalike kanaleid retriiverite tõu propageerimiseks ja tutvustamiseks. 
6.9	Küsimustega on võimalik pöörduda E-maili aadressile retriiver@hotmail.com
6.10	Iga liige on kohustatud andma kirjalikult infot selle kohta, kuidas ta saab olla kasulik ERTÜ töös.
6.11	Hea raamat koerte baaskoolituse seisukohalt on Marie Hansson Hallgreni ”Minu parim sõber”, kuid seda tuleb lugeda teatud kriitika meelega.
6.12	Juhatus viib põhikirja sisse vajalikud muudatused ning korraldab kõik vajalikud dokumendid ERTÜ loomiseks.
6.13	Juhatuse koosolekute protokollidest koopiad kõigile lihtliikmetele kas posti või muude kommunikatsiooni vahendite teel.